Železničář / Historie / Před stoletím a půl propojila Česká západní dráha Prahu s Plzní
Před stoletím a půl propojila Česká západní dráha Prahu s Plzní
6.12.2012 – autor: MARTIN NAVRÁTIL
Mezi nejdůležitější železniční tratě v České republice patří i kolejové spojení mezi Prahou a Plzní s navazující dráhou k německé hranici ve městě Furth im Wald. O významu této dopravní stavby se naši předci přesvědčovali už od 60. let 19. století. Navíc v těchto týdnech zde finišují práce na další části koridoru.
![Před stoletím a půl propojila Česká západní dráha Prahu s Plzní](/assets/zeleznicar/historie/img_9125.jpg)
Před 150 lety byla dokončena Česká západní dráha, první železnice spojující Bavorsko a západní Čechy s naším hlavním městem. Vyjma regionálního dne železnice a vydání jedné povedené knihy přešlo toto významné (a dokonce pěkně kulaté) výročí prakticky bez povšimnutí. Co by asi na patnáct křížků této hlavní tratě řekl někdejší ředitel Divize obchodně provozní Jaroslav Kocourek, milovník lokomotiv a fotograf, který si oblíbil vedle jiných míst nejvíc okolí Zbiroha a vrcholové stanice Kařízek? Škoda že se nemohl dožít toho, že je právě dokončována koridorová stavba Beroun – Rokycany zahájená roku 2008, tedy dva roky po jeho náhlém úmrtí. Snad by pochopil, proč nádraží ve Zbirohu muselo být v rámci napřímení trasy opuštěno a nahrazeno novou zastávkou Kařez. Určitě by ho ovšem potěšilo, že se podařilo částečně opravit vznešenou výpravní budovu hlavního nádraží v Plzni.
Slavný okamžik přišel v červenci 1862
Nejen znalci drážní historie jistě mají v povědomí, že v oblasti fungovaly dvě koněspřežné dráhy: Praha – Lány a Linec – Budějovice. Podnikatelé spatřovali ve směru jihozápadně od centra Českého království zajímavý potenciál. Nejen pro ložiska uhlí u Nýřan či Radnic. Dne 5. září 1859 získali koncesi ke stavbě železnice spojující Prahu s Bavorskem přes Plzeň bratři Kleinové. Stavba prvního úseku budoucí České západní dráhy Plzeň – Skvrňany – Furth im Wald byla zahájena v květnu 1860. Dne 14. října 1861 v 8.15 vyjel z provizorního nádraží ve Skvrňanech zvláštní slavnostní třináctivozový vlak tažený strojem Pilsen ve směru na Furth, kde se trať napojila na dokončenou Bavorskou východní dráhu. Stavba na dalších úsecích pokračovala dále ku Praze. V dubnu 1862 bylo dokončeno náročné přemostění Radbuzy v Plzni. Slavnostní dokončení tratě mezi Smíchovem a Plzní připadlo na 14. července 1862. Tolik něco málo dat z nejstarší historie tratě, která dnes nese čísla 170 a 180 a jež až do zestátnění 1. ledna 1895 nesla název BWB Česká západní dráha.
Cenný zdroj fotografií
Další zajímavé údaje o BWB, či chcete-li třetím koridoru, se lze dozvědět například v úvodních dvou stranách zbrusu nové stodvacetistránkové obrazové publikace autorů M. Petra, V. Simbartla, J. Kocourka a Jiřího Maurenze „Praha Smíchov – Plzeň – Skvrňany – Furth im Wald, 150 let železniční tratě v historických fotografiích a dokumentech“, kterou sestavil Miroslav Petr a vydalo nakladatelství Starý most. Její klíčovou část tvoří reprezentativní výběr fotek, které časově mapují jednotlivá místa dráhy od Smíchova až po Furth. Popisky uvozené daty dobře ukazují proměnu této významné železnice. Zvlášť v těchto měsících jsou změny nejmarkantnější – stavba třetího koridoru proměňuje řadu stanic a traťových úseků k nepoznání. Nedávno byl vyhlášen vítěz obřího pětimiliardového tendru na dvacetikilometrový úsek Plzeň – Rokycany a vzápětí další z uchazečů výsledky soutěž napadl. To nic nemění na tom, že by tato stavba doslova překreslila mapu železnic u nás. A co teprve úsek Praha – Beroun s uvažovaným desítky kilometrů dlouhým tunelem?
Pár faktů o dráze
Délka tratě Smíchov – Furth činila 190,824 km (z toho část Plzeň – Furth 81 km).
Vrcholový bod se nachází v České Kubici (516,167 m n. m.), nejnižší v Praze na Smíchově (200 m n. m.)
Zdvojkolejňování tratě probíhalo postupně: Beroun – Zdice 1904, Praha – Beroun 1908, Zdice – Plzeň 1921 až 1932, z Plzně-Jižního předměstí do Furthu je trať jednokolejná.
Elektrizace tratě se ukutečnila v následujících etapách: Praha-Smíchov – Beroun 1973, Plzeň – Beroun 1983 až 1987, stykové místo napájecích soustav 3 kV stejnosměrné a 25 kV střídavé se nachází v km 41,075 na širé trati za seřaďovacím nádražím Beroun.
Současná „správcovská“ hranice mezi OŘ Praha a OŘ Plzeň v rámci SŽDC se nachází v km 67,513 mezi Zbirohem a Cerhovicemi.
Společnost BWB, která stála za vznikem tratě, provozovala i uhelnou dráhu Chrást – Stupno (cca 10 km) otevřenou 1. dubna 1863 a 40,183 km vleček.
Fotogalerie
Další články této rubriky
Kyklop: nejvýkonnější motorová lokomotiva bez budoucnosti
1.8.2024 - V létě roku 1974 vznikl první ze dvou prototypů výkonné lokomotivy řady T 499.0, o které se začalo diskutovat již v šedesátých letech. Oba byly vyvíjeny jako stroje třetí generace motorových lokomotiv a vyrobila je lokomotivka ČKD… »
Choceňský tunel v proměnách času
28.6.2024 - Choceňský železniční tunel patřil spolu s Třebovickým a Tatenickým k nejstarším stavbám svého druhu u nás. Kromě jednoho dosud zcela nevyjasněného tajemství se do historie a povědomí veřejnosti zapsal především tím, že při… »
Elektrizaci ve Francii odstartovaly experimenty
31.5.2024 - Zhruba před sto lety se rozjela systematická elektrizace železnice ve Francii soustavou 1 500 V DC. Stejnou trakční soustavou se rozhodly ve dvacátých letech minulého století elektrizovat své tratě také Československé státní dráhy.… »