Železničář / Historie / Před dvaceti lety se objevily Bardotky s elektrickým topením
Před dvaceti lety se objevily Bardotky s elektrickým topením
24.1.2013 – autor: MARTIN NAVRÁTIL
Dlouho jsme si železnici bez legendárních Bardotek neuměli představit. Ještě před dvaceti lety to byla natolik nepostradatelná řada, že byla modernizována pro elektrické vytápění vlaků. Dnes se tyto lokomotivy objevují v čelech osobních vlaků již velmi sporadicky. Jejich čas se chýlí ke konci a stávají se v podstatě historií.
![Před dvaceti lety se objevily Bardotky s elektrickým topením](/assets/zeleznicar/historie/img712.jpg)
Psal se 28. červenec 1992, když lokomotiva, tehdy ještě označená 751.039, ale již přestavěná pro elektrické vytápění vlakových souprav, absolvovala technicko-bezpečnostní zkoušku. Pár dní nato, 2. srpna, obdržela nové číselné označení 749.039. Zrodila se nová řada.
Ano, pokud se o kolejová vozidla zajímáte, správně vás napadá, že tato lokomotiva dodnes slouží u Českých drah. Dokonce byla před časem jako jediná opatřena modro-žlutým reklamním nátěrem společnosti AŽD Praha a bývá letmo nasazována zejména na rameno Praha – Turnov nebo v létě na Posázavský pacifik. V dnešní době, kdy se na většině významných neelektrizovaných tratích prohánějí motorové vozy a jednotky, se rozhodnutí vybavit velké množství dieselových lokomotiv topným alternátorem může zdát nesmyslné. Na začátku 90. let však jiná vhodná vozidla u ČSD nebyla.
První byla Devětatřicítka
Brejlovců se do roku 1995 pro Česko i Slovensko rekonstruovalo na „elektrickou“ řadu 750 celkem 165 kusů. Zdálo se, že to bude málo, a tak v posledních měsících federace tehdejší Ústřední ředitelství ČSD a výrobce Bardotek ČKD Lokomotivka Praha navrhly alternátor TA 415 dosadit i na starší, leč spolehlivé stroje řady 751 a 752. Dieselelektrické lokomotivy Kryšpínova označení T 478.1 se vyráběly v letech 1964–1971 v počtu 230 kusů, v letech 1969–1970 k nim v počtu 82 kusů přibyla nákladní řada T 478.2. Z ní bylo devět kusů dodatečně vybaveno parním topením a přeznačeno na T 478.1231 až 239.
Dvě lokomotivy (751.039 a 51) zkušebně přestavěla lokomotivní depa Jihlava a Šumperk. ČKD k tomu využil díly z přestavby Brejlovců, samozřejmě s nutnými úpravami. Jistým úskalím bylo, že motor o průměru válců 310 mm na Bardotkách je pomaluběžný a má nižší výkon. V rámci rekonstrukce dostala Devětatřicítka i elektronický regulátor přenosu výkonu či zařízení pro zrychlený ohřev naftového motoru. Navenek odlišuje řadu 749 od 751 a 752 pouze vyvedená zásuvka pro kabel topení na čelech.
Prověrka na Stříbrném větru
Druhá lokomotiva 749.051 byla rovněž v Jihlavě dokončena 1. února 1993. Přestavěno bylo nakonec několik desítek Bardotek. Těm vzniklým z řady 751, tedy s parním generátorem, bylo ponecháváno původní inventární číslo. Stroje zrozené z nákladních lokomotiv 752, kde byl místo parogenerátoru jen balast, dostaly pořadová čísla od 240 (protože poslední inventární číslo Zamračených bylo 239) až do 265. Čekaly je poměrně náročné výkony, například ty šumperské v Jeseníkách nebo českobudějovické na Šumavě. Poslední náročnou prověrkou pražských lokomotiv řady 749 bylo zaturnusování na „lehké“ rychlíky Praha – Písek – České Budějovice, kterým se přezdívalo Stříbrný vítr. Fyzické kondici Bardotek tu neprospívaly ani velmi ostré jízdní doby, ani dosud nevídaný kilometrický proběh.
Při dělení vozidlového parku mezi mateřskou společnost České dráhy a dceru ČD Cargo získal nákladní dopravce i „elektrické“ Zamračené (čísel 018, 019, 187, 247 a 251). Zejména pro potřeby vojenských přeprav prodělala lokomotiva 749.018 v DPOV PSO Nymburk celkovou modernizaci a je nasazena na Českobudějovicku. To je ale bohužel světlá výjimka. I osobní dopravce v rámci generační výměny v motorové trakci rychle posílá k lítosti všech fandů tyto populární stroje na odstavné koleje.
JIHLAVSKÁ HVĚZDA 749.039
Lokomotivu s původním označením T 478.1039 vyrobili v ČKD Praha pod číslem 7044 roku 1967. V říjnu toho roku ji předali do Lokomotivního depa Jihlava, kde 2. listopadu absolvovala technicko-bezpečnostní zkoušku. Z Jihlavy odešla – už coby přestavěná jako součást řady 749 – teprve 24. května 2000 do Chomutova (DKV Louny), kde s velkými nápisy domovského depa nad čelními okny několik let duněl její motor s rychlíky v údolí Ohře. Později skončila v DKV Praha, PJ Vršovice, odkud vozila hlavně rychlíky do Tanvaldu a Českých Budějovic i osobní vlaky do Čerčan. Jako přípřežní vezla v září 2003 Orient expres z Prahy přes Karlovy Vary do Chebu. U příležitosti dokončení dálkového ovládání zabezpečovacího zařízení na trati Zdice – Protivín byla opatřena reklamním nátěrem společnosti AŽD Praha, s nímž jako jediná reklamní lokomotiva ČD nezávislé trakce jezdí dodnes.
Fotogalerie
Další články této rubriky
Kyklop: nejvýkonnější motorová lokomotiva bez budoucnosti
1.8.2024 - V létě roku 1974 vznikl první ze dvou prototypů výkonné lokomotivy řady T 499.0, o které se začalo diskutovat již v šedesátých letech. Oba byly vyvíjeny jako stroje třetí generace motorových lokomotiv a vyrobila je lokomotivka ČKD… »
Choceňský tunel v proměnách času
28.6.2024 - Choceňský železniční tunel patřil spolu s Třebovickým a Tatenickým k nejstarším stavbám svého druhu u nás. Kromě jednoho dosud zcela nevyjasněného tajemství se do historie a povědomí veřejnosti zapsal především tím, že při… »
Elektrizaci ve Francii odstartovaly experimenty
31.5.2024 - Zhruba před sto lety se rozjela systematická elektrizace železnice ve Francii soustavou 1 500 V DC. Stejnou trakční soustavou se rozhodly ve dvacátých letech minulého století elektrizovat své tratě také Československé státní dráhy.… »