Železničář / Historie / Mezi Lanškrounem a Štíty měla před 100 lety vzniknout dráha
Mezi Lanškrounem a Štíty měla před 100 lety vzniknout dráha
22.11.2012 – autor: MARTIN NAVRÁTIL
Ve zlatém věku lokálek, na konci 19. století, se v Čecháh i na Moravě otevírala jedna místní dráha za druhou. Současně se plánovaly i další tratě, které pro obyvatele měst a vesnic znamenaly přímé spojení s ekonomickými centry. Na mnohé projekty však už nezbyly peníze. Týká se to i dvacetikilometrového propojení Lanškrouna a Štítů na pomezí Pardubického a Olomouckého kraje.
![Mezi Lanškrounem a Štíty měla před 100 lety vzniknout dráha](/assets/zeleznicar/historie/img712x300.jpg)
Do východočeského města Lanškrouna přijel první vlak s řádnými cestujícími v červnu 1885. Tehdy sem společnost StEG prodloužila krátkou lokální trať z Rudoltic. Následně se v roce 1893 zrodil projekt na 32 km dlouhou dráhu, která by propojila Dolní Lipku (tehdy Králík) přes Štíty (tehdy Šilperk) do Hoštejna. Jak známo, realizována byla pouze část do Štítů, která se pro cestující otevřela den před Silvestrem 1899. O tři roky později se objevil návrh na další prodloužení dráhy ze Štítů právě do Lanškrouna. Jenže bohužel zůstalo jen u plánování.
Ve kterých místech přesně plánovali koleje?
Pokud se dnes vydáte do této oblasti ze severní strany (přes Lichkov), musíte vystoupit už v Moravském Karlově. Dál už regionální spoje ČD bohužel nejedou. Do Štítů pak musíte pěšky, na kole nebo autobusem. Železniční trať měla kvůli stoupání vést až k osadě Polsko pětikilometrovou dvojitou smyčkou zasahující do Heroltic. Po překonání zemské hranice mezi Moravou a Čechami se nachází obec Výprachtice. Ta je zajímavá nejen tvrzištěm Na zámku na protáhlém ostrohu nad Moravskou Sázavou a empírovým kostelem Proměnění Páně, ale i tím, že zde mělo stát nádraží na desátém kilometru navrhované tratě. Koleje dál směrem na Lanškroun byly už nakresleny ve třech variantách. Buď přímo na jih údolím Sázavy, odkud se měla stáčet k západu v obci Albrechtice (navrhována zastávka a nákladiště), nebo přes Nepomuky k Albrechticím. Třetí varianta kladla dráhu západně podél obcí Horní a Dolní Třešňovec.
Ani jednu z variant bohužel nekopírují silnice, takže dnes do Lanškrouna dojedete buď přímo z Heřmanic silnicí č. 43 přes Švédské Šance a Laudonovu chatu, z Výprachtic přes Haldu a evropské rozvodí Labe-Dunaj, odkud lze zamířit třeba i do Jablonného nad Orlicí. Milovníky železnice lze upozornit na cyklotrasu ze Štítů přes Cotkytle a vrch Lázek (to je nejvyšší vrchol Zábřežské vrchoviny – 714 m n. m.) s Reichlovou chatou z poloviny třicátých let. Cyklotrasa vás dovede na zastávku Tatenice na 3. koridoru v úseku mezi Českou Třebovou a Zábřehem na Moravě.
Tady bylo Německo
Jak už bylo prozrazeno, v Lanškrouně, kam měla lokálka vést, se železnice dočkali aspoň z jižní strany. To ale jistě drtivá většina čtenářů ví. Koneckonců, nedávno jsme psali o tom, jak do této stanice začala zajíždět nová motorová jednotka Regio-Shuttle RS1 od firmy Stadler. Při návštěvě Lanškrouna, kterému dominuje nápadná radnice z roku 1582 s 50 metrů vysokou věží, si ale možná neuvědomíte, že v celém širém okolí ještě před 70 lety převažovalo německy mluvící obyvatelstvo. Totéž platilo i pro Štíty, takže tato oblast patřila za druhé světové války přímo do třetí říše a ne do protektorátu Čechy a Morava. Ale to už je historické téma patřící na stránky jiných novin nebo časopisu.
ŠILPERK NEBO ŠTÍTY?
Město Štíty vzniklo při říčce Březné nejspíše jako osada v podhradí hradu Šilperka, který v dobách krále Přemysla Otakara II. dal vybudovat člen markraběcí družiny Protiven ze Zábřehu. Protivenovo privilegium z roku 1278 je také prvním historickým dokladem o městě. Hrad, později město, spravovali po loupeživém rytíři Ješku ze Šilperka Šternberkové, Žalkovští a Lichtenštejnové. Město trpělo Švédy, morem, cholerou a požáry. Po roce 1848 měly Štíty ráz zemědělské vesnice, v níž žili vedle sebe čeští i němečtí obyvatelé. Ke dni 5. 7. 1949 byl Šilperk (za války Schildberg, tedy Štítová hora) po krátké době, kdy německý název nahradil český Žalkov, přejmenován právě na Štíty. Lyžaři by mohli znát tamní sportovní areál Acrobat Park, který společně s městem vybudoval olympijský vítěz v akrobatickém lyžování Aleš Valenta. Ačkoli tu mají železniční nádraží, osobní vlaky sem od prosince 2011 nezajíždějí.
Další články této rubriky
Kyklop: nejvýkonnější motorová lokomotiva bez budoucnosti
1.8.2024 - V létě roku 1974 vznikl první ze dvou prototypů výkonné lokomotivy řady T 499.0, o které se začalo diskutovat již v šedesátých letech. Oba byly vyvíjeny jako stroje třetí generace motorových lokomotiv a vyrobila je lokomotivka ČKD… »
Choceňský tunel v proměnách času
28.6.2024 - Choceňský železniční tunel patřil spolu s Třebovickým a Tatenickým k nejstarším stavbám svého druhu u nás. Kromě jednoho dosud zcela nevyjasněného tajemství se do historie a povědomí veřejnosti zapsal především tím, že při… »
Elektrizaci ve Francii odstartovaly experimenty
31.5.2024 - Zhruba před sto lety se rozjela systematická elektrizace železnice ve Francii soustavou 1 500 V DC. Stejnou trakční soustavou se rozhodly ve dvacátých letech minulého století elektrizovat své tratě také Československé státní dráhy.… »